Film, kao riječ potječe od engl. film, što već od XI. st. znači opna, kožica, staroengl. fylmen. Korijensku i značenjsku svezu potvrđuje i staronjem. fell (životinjska koža s dlakom, krzno), upravo kao i staroengl. aeg-gelma (kožica, opna na jajetu) i fell (koža) te staroislandska sličnoznačnica fjall. U srodstvenom smislu središnje značenje potvrđuje se u grčkim oblicima tò pélma (stopalna koža, potplat) i hē pélla (koža) te u lat. pellis (koža, krzno). Svi se ti oblici svode na indoeuropski korijen *pel- (pokriti, ovijati). U baltoslavenskoj jezičnoj grupi slijede srodni oblici: litavski plėnẽ (opna, kožica, membrana), ruski pelená (koprena, zastor) i hrvatski pelena (povoj za dijete), koji je izvorno bio od tanke kože. Svi navedeni oblici povijesno i jezično potvrđuju zajedničko polazno značenje. Iako su se već od početaka razlikovale životinjska i ljudska koža, od XVI. st. – osobito u germanskim jezicima – korijenska riječ počinje značiti i osobito tanku ljudsku kožicu, pa tako i prepucij. Iako romanski jezici imaju inačicu za riječ film (franc. pellicule, tal. pellicola, španj. película, port. película), film je uobičajen i u tim jezicima, a i u novolatinskome (filmus) uz očekivani romanizam pellicula photographica seu cinematographica. Štoviše, i kao višeznačnica od usko tehničkoga – kemijskog ili strojarskog – značenja pa do filmske umjetnosti riječ film nije samo europeizam nego je i lingvistički globalizam, s mnogobrojnim izvedenicama i složenicama.
S razvojem fotografije riječ poprima posebno značenje već 1845., kada ju je kao naziv za fotografske materijale navodno prvi upotrijebio Englez John Thornthwaite, odnosno, poslije i s obzirom na film pretežito u značenju savitljive vrpce s prevlakom osjetljivom na svjetlost. Od 1896. riječ se odnosi i kao naziv za pojedino (filmsko) djelo, te kao naziv za (filmsku) umjetnost i (filmsku) proizvodnju. U nas, međutim, u novije se vrijeme zapaža sve jača tendencija da se pojmom film označuje samo pojedino djelo ili da on fungira kao sinonim za sintagmu filmska umjetnost, dok se svi ostali oblici filmske djelatnosti obuhvaćaju pojmom kinematografija. (→ animirani film; dokumentarni film; kamera, filmska kamera; kinematograf; kinematografija; nijemi film; proizvodnja filma; projektor; zvučni film). Izvor: enciklopedija.hr. Uredio: Alen Turjak, pedagog
Ovdje možete pogledati najbitnije poveznice na najpoznatije stranice koje se odnose na filmsku umjetnost. Također, možete saznati više o filmskim žanrovima, svakom pojedinom filmu te vidjeti recenzije svakog filma. Uživajte!
Također, OŠ Nikole Tesle, Mirkovci ima školski YouTube kanal (Os Mirkovci) na kojem možete pogledati videozapise izvannastavne aktivnosti "WEB/filmska radionica". Njime želimo prikazati Mirkovce te aktivnosti koje provodimo u školi.
Poveznice:
Nešto o filmu → Film
EDIT - filmska radionica
Autor: Ivan Žunac, 6. 6. 2011.
Donosimo vam rezultate filmske radionice za učenike koja je održana od 15. do 17. travnja u sklopu 15. Sajma zdravlja u Vinkovcima. Učenice 7.a razreda, Marija Matijević i Anita Rukavina, pod vodstvom nastavnica M. Bartolović, A. Medved i K. Medved snimile su odličan dokumentarac o mladom nogometašu vinkovačke Cibalije Luki Boškoviću. Video pogledajte u nastavku.
►Od pelena do kopački
Video preuzet sa http://vimeo.com/23851102
« Rujan 2024 » | ||||||
Po | Ut | Sr | Če | Pe | Su | Ne |
26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1 |
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |